Sammendrag
Denne rapporten oppsummerer resultatene fra overvåkingen av Atna- og Vikedalsvassdragene
i programmet for overvåking av biologisk mangfold i ferskvann, fram til 2009. Kvalitetselementene
som overvåkes er påvekstalger, bunndyr, krepsdyr og fisk i begge vassdragene og planteplankton
i Atnsjøen. I tillegg foregår det vannkjemisk overvåking i Vikedalsvassdraget, og i
mer begrenset omfang også i Atnsjøen. I rapporten presenteres også utvalgte data for vanntemperatur
og hydrologi. Nedre del av Vikedalselva er kalket, mens Atnavassdraget er ukalket.
De to vassdragene er hydrologisk sett svært ulike. Atna har en veldefinert lavvannsperiode om
vinteren og en tydelig vårflom, mens Vikedalselva kan oppleve flomsituasjoner hele året, med
størst vannføring om høsten. For begge vassdragene tyder data for vannføring og vanntemperatur
på en endring mot et varmere klima. I Atnavassdraget viser dette seg både gjennom
vanntemperatur, isfri periode på Atnsjøen og lengden på perioden fra vårflommen begynner
om våren til vintervannføringen opptrer om høsten, som har økt med nesten fire uker siden begynnelsen
av 1900-tallet. I Vikedal viser gjennomsnitts-temperaturen om sommeren også en
signifikant stigende tendens i perioden siden 1986.
De kjemiske undersøkelsene i Atnsjøen bekrefter innsjøens ultraoligotrofe karakter. Det har
skjedd en klar reduksjon av sulfatkonsentrasjonene, i samsvar med reduksjonen i sur nedbør
over Sør-Norge. Dette reflekteres også i en tendens til økt pH og redusert ledningsevne. Temperaturmålinger
gjennom døgnet viser uvanlig stor variasjon, opptil 5-7 °C, på 1 m dyp. Selv
om årsaken til dette er usikker, viser det at punktmålinger av temperatur, som har vært den
vanlige metoden tidligere, kan være svært usikre. Dette kan vanskeliggjøre analyser av forholdet
mellom dyre- og planteliv og temperatur. Siktedypet i Atnsjøen varierer mye med tilførselen
av alloktont materiale fra innløpselva.
Planteplanktonet i Atnsjøen er dominert av gullalgene (Chrysophyceae) og svelgflagellatene
(Cryptophyceae), og det er ikke påvist noen tendens til endringer. Algevolumet bekrefter innsjøens
oligotrofe karakter. En trofi-indeks basert på planteplankton viser at Atnsjøen ikke har
vært påvirket av eutrofiering de siste 20 årene. Noe høyere verdier i 1995 og 1996 reflekterer
tilførselen av næringssalter fra storflommen i 1995.
Dyreplanktonet i Atnsjøen reflekterer også innsjøens oligotrofe karakter. Antall planktonarter
har holdt seg relativt konstant gjennom hele perioden 1985-2009. Variasjoner skyldes stort sett
arter som forekommer sporadisk. Blant hjuldyrene har det riktignok kommet til noen nye arter
som synes å ha etablert seg. Tidspunkt for maksimal tetthet har variert mye, noe som bl a kan
skyldes variasjoner i gjennomstrømningen i innsjøen. Antall krepsdyrarter i litoralen er relativt
høyt og omfatter også mange pelagiske arter. Krepsdyrsamfunnet indikerer at innsjøen er litt til
moderat forsuret (god-moderat økologisk tilstand).
NØKKELORD : Norge, Hedmark, Rogaland, hydrologi, klimaendring, vannkjemi, planteplankton, påvekstalger, dyreplankton, bunndyr, røye, aure, overvåking, Norway, Hedmark & Rogaland Counties, hydrology, climate
change, water chemistry, phytoplankton, periphyton, zooplankton, macrozoobenthos, arctic charr, brown trout, monitoring
Vis fullstendig beskrivelse