Sammendrag
To vassdrag i Møre og Romsdal, Bondalselva med sidevassdraget Sledalselva og Rognestøylsvatn
i Ørsta kommune og Visavassdraget med sidevassdraget Tverrelva og Måsvatn i
Nesset kommune, ble i 2002 valgt ut som potensielle referansevassdrag i forhold til overvåkingsbehovene
i hht. Vannrammedirektivet generelt og i forhold til effektstudier av sur nedbør
spesielt. Vassdragene representerer svært jonefattige vassdrag, med lave nivåer av næringssalter
og kalsium. Norske vassdrag er generelt artsfattige sammenlignet med vassdrag ellers i
Europa. Vassdragene på Vestlandet er særlig artsfattige og representerer således en særnorsk
vassdragsnatur.
Bondalselva og Visavassdraget ble undersøkt fra høsten 2002 til og med våren 2006 etter
samme metodikk som er etablert innenfor de nasjonale overvåkingsprogrammene mhp. effekter
av forsuring og kalking.
Vanntyper og klima
Vassdragene er karakterisert som svært kalkfattige til kalkfattige, klare vanntyper i hht. typologien
som er utviklet for implementering av Vannrammedirektivet i Norge. Rognestøylsvatn tilhører
den boreale klimasonen mens Måsvatn ligger på grensen mot fjellregionen. Rognestøylsvatn
er mindre og grunnere enn Måsvatn. Temperaturforholdene er svært like for de to
områdene med relativt høye vintertemperaturer og moderate temperaturer på sommeren.
Nedbørsmengdene i de mest nedbørsrike periodene er vesentlig høyere i området nær Bondalselva
enn området med Visavassdraget.
Vannkjemi
Vannkjemien i de utvalgte lokalitetene er typiske for landsdelen. Kalsium-nivået er lavt, omkring
1 mg/L. Konsentrasjonene av klorid er typiske for vassdrag som er noe påvirket av marine
sjøsalter. Til sammenligning vil innlandsvassdrag uten påvirkning av marine aerosoler ha
klorid-konsentrasjoner 6,2, men beregning av opprinnelig pH viser at innsjøene i dag har noe lavere pH
enn forventet. Vannkjemisk er de to vassdragene svært like men med noe høyere nivåer av
næringssalter (nitrogen og fosfor), kalsium og organisk stoff (TOC) i Rognestøylsvatn sammenlignet
med Måsvatn. Sammen med mindre klimatiske forskjeller er dette antagelig hovedårsaken
til de biologiske forskjellene som er funnet.
NØKKELORD : forsuring, eutrofiering, referansetilstand, overvåking, biologisk mangfold, vanndirektivet, vannkjemi, planteplankton, vannplanter, begroingsalger, krepsdyr, bunndyr, fisk, laks, acidification, eutrophication, reference condition, monitoring, biodiversity, Water framework Directive, water chemistry, phytoplankton, macrophytes, benthic algae, microcrustaceans,
macroinvertebrates, fish, salomon
Vis fullstendig beskrivelse